Litteraturstudier

toc

Stakkeland, Ragnhild:
//”Lærernes klasseromsarbeid – hvordan organiserer og tilrettelegger læreren elevenes arbeid i klasserommet?”// Hovedoppgave i pedagogikk, Universitet i Oslo, våren 2000, Det utdanningsvitenskapelige fakultet, Pedagogisk forskningsinstitutt

s. 15: Termen ”klasserom” dekker en rekke elementer, som for eksempel størrelse, gruppekarakteristikk og undervisningsmessige forhold (Johnson & Brooks 1979). s. 15: Walter Doyle(1986) belyser videre karakteristiske trekk ved klasseromsvirkeligheten. Han innførte nye termer for å beskrive klasserommets kompleksitet. Klasserommet kjennetegnes av flerdimensjonalitet, at mange ting hender samtidig og uforutsigbart Dessuten er klasserommet dominert av det umiddelbare, med hurtige aktivitetsskifter, samtidig som klasserommet er en offentlig arena som skaper historie for deltakerne. s. 15: Foruten å undervise, må læreren organisere elevens arbeid, etablere regler og rutiner samt ha oversikt over praktisk utstyr i klasserommet. Alt dette skjer i overfylte klasserom – med mange mennesker på et begrenset område. På den måten hender flere ting samtidig, noe som peker mot at læreren må være oppmerksom på flere parallelle forhold. Mens læreren for eksempel stiller spørsmål, må han/hun også ha et blikk på resten av klassen. Det kan ofte medføre uforutsigbarhet, samt at hendelser i klasserommet kan overraskende vendinger (Doyle 1986, Moen og Gudmundsdottir 1997) Tidlige observasjonsstudier innen klasseromsforskning: Smith and Goffreys: ”The complexities of and urban classroom” (1968) Phillip Jackson ”Life in classrooms” (1968) s. 20: Som vist tilbringer lærerne mye av arbeidsdagen i egne klasserom, og det synes som de historisk sett har hatt relativt stor individuell frihet innenfor klasserommet fire vegger. Slik sett er lærerne på mange måter beskyttet mot innsyn utenfra. (Lortie 1975, Denscombe 1985, Carlgren 1995:7) For å få innblikk i lærernes arbeidsmåter/aktiviteter i klasserommet, skal vi nedenfor kort se på deler av lærernes undervisningspraksis. s. 20: I den etter hvert så klassiske artikkelen ”The persistence of recitation” viser Hoetker & Albrand at interaskjonsmønsteret i amerikanske klassrom i løpet av en 50-årsperiode hadde forholdsvis lik struktur. Spørsmål/svarformen dominerte. Op tross av ulike pedagogiske reformbestrebelser, eksempelvis gjennom progressivismen, har en ikke kunnet registrere store forandringer (Hoetker & Albrand 1969) s. 29: I tråd med dette hevder Andy Hargreaves (1996) at lærernes arbeid har endret seg betydelig. Han på viser at skolens utfordringer på mange måter henger sammen med kampen mellom to store samfunnskrefter, modernitet og postmodernitet. Skolen synes å være moderne strukturert, mens samfunnet fremstår postmoderne. Hargreaves fremholder at skolen må ta opp i seg postmoderne tendenser, men likevel ikke uten reservasjoner. Videre synes lærerne å vite at yrket deres er i endring, men forsøk på å håndtere disse komplekse og økende endringene individuelt, vil i følge Hargreaves resultere i mer overbelastning, skyldfølelse og utbrenthet. s. 90: Som vist i kapittel 3, er livet i klasserommet mangesidig og sammensatt (Doyle 1986, Jackson 1968). Det kan også synes arbeids- og tidkrevende å gjennomføre endringer av elevenes gruppering i løpet av en skoletime eller en skoledag. I ”mine” klasserom var det som vist relativt lite variasjon i grupperingsmåter, i og med at gruppevis plassering var dominerende. s. 121: Videre synes grupperingsformene å være et sosialt verktøy – ikke primært et middel til faglig læring og utvikling. Men, elevene fikk imidlertid lov til å småsnakke med hverandre under selvstendig arbeid, noe som også kunne bidra til rikere faglig utbytte.

Montessoripedagogik i førskola og skola
Wennerstrøm, Kristina Skjöld & Smeds, Mari Bröderman, Stockholm, 1997 s. 73: Montessori-pedagogikken handler mye om å organisere det indre miljøet i menneskesinnet, og å innrette det ytre miljø etter barnets behov. Det som ofte slår besøkende til Montessori-skoler er at de er så estetisk innredet. I dag vet man at miljøet har mye å si for menneskets trivsel, og det er høyt prioritert i for eksempel næringslivet, men sjelden i skolen. Dette handler selvsagt om økonomi, men vel så mye om tradisjoner. s. 74: Eksempel: Vindängens Montessoriskola i Falköping, tenkt som et omsorgshus med spesialtilpassede løsninger for barn: hvilerom med stjernehimmel, rom for vannlek, et inngangsparti med grønne planter og en fiskedam, samt eget kjøkken og matsal som en viktig samlingsplass for alle. s. 109: Rommets form, farge og innredning har mye å si for barnets stimuli. Lyse, nøytrale farger gir rommet et hjemlig preg, og stoler i ulike størrelser passer barn i ulike aldre. Alle hyller og tavler er i barnehøyde, det er mange planter i rommene og barna har ofte en liten hage og et husdyr de må ta vare på. Rommene er store nok til å tillate bevegelse, stimulans fra andre barn, så vel som adskilthet, selvstendighet og muligheter for lærerne til å observere barnas lek og arbeid. s. 147: Når barna går over i skolealder, er det større plass for barna til å utfolde seg fysisk, blant annet på gulvmatter, og det er mer materiell å jobbe med. Montessori-skoler er overfylte med materialer og dette må barna hjelpe til å holde orden på. Det er ikke noe eget bord og stol for læreren, det er sofaer eller kosekroker til hyggestunder og det er planter og dyr barna må ta vare på. Barna har ikke egne plasser, men har tingene sine i esker de tar med seg dit de skal jobbe og leke. For øvrig benytter skolen seg av ekskursjoner til museer, arbeidsplasser og i naturen.

Lærerens verden, Gunn Imsen
side 47: I det tradisjonelle klasserom står pultene på rekke og rad, "å kjøre buss" kalles det på enkelte læreværelser. Foran troner kateteret med lærerens stol, som gjerne er er litt finere i utformingen enn elevenes pulter. Dette symboliserer noe mer enn praktiske hensyn, det sier også noe om maktforholdene i skolen. Dette forteller ikke bare om møbler og arkitektur. Det forteller også noe om autoritetsforhold, og om måten å drive undervisning på. Som kontrast kan en tenke seg et moderne klasserom med store,lyse vinduer bøker i hyllene og elevene sittende i grupper rundt store bord som er lett å ommøblere. Kateteret fins i en krok bakerst i klassen. Også dette klasserommet har sitt system for undervisning - det fins klare rutiner og regler for virksomheten når en undersøker nærmere. Men det gamle og det nye klasserommet har ulike mønstre. Begge har en "usynlig" struktur, men på hver sin måte.