Handlingsplan

04.02.10 Møte på HiO

1. Hva må gjøres i dag? Hvor langt er vi kommet? 2. Hva skal oppgaven bestå av? 3. Hvordan fordeler vi dette?

1. Hva må gjøres i dag? Hvor langt er vi kommet? · Problemstillingen må jobbes mer med. · Vi kan jobbe mer med ”her-og-nå-situasjon” og ”ønske-situasjon” (ref. oppg. til min kollega Birgitte der det er beskrevet situasjonen slik den er for elever, lærere og samfunnet, og slik den ønskes å være for elever, lærere og samfunnet). · Utarbeide undersøkelse blant elevene på Bjørnholt (foreslår en kvalitativ tilnærming, ikke kvantitativ) · Fordele ansvar for oppgavens deler

2. Hva skal oppgaven bestå av? Arbeidsfordeling
1. Innledning: Problemstilling og mål. (gjøres til slutt – fordeles til slutt) 2. Drøfting av baseskoler (kontra eller utvikling fra tradisjonelle klasserom), hva er baseskoler, trekke inn utspill som har kommet i media. Kanskje beskrive noen eksempler som Kastellet og vgs på Hamar (som vi riktignok ikke fant noe om?!) 3. Bjørnholt skole – arkitektenes (Narud Stokke Wiig Sivilarkitekter MNAL AS) visjon for bygget. Skolens manifest ”Areal for læring”, hvordan opplever lærere ved skolen byggets funksjoner. Skrive også om Elvebakken og Sogn. Skrives i vinterferien - ressurser her på wiki, intervjue kolleger? 4. Hvordan bruker elevene skolearealene – kvalitativ undersøkelse blant elevene. Drøfting. 11.02. Undersøkelse gjennomført - drøfting må skrives. Konklusjoner kan lede frem til alternativt undervisningsopplegg. **(Elisabeth)** 5. Teoretisk del om prosjektarbeid 6. Teoretisk del om fysiske undervisningsareal. Dunn, Lærende miljøer, Montessori, andre kilder vi kontinuerlig legger ut på Wikien osv. (her kan vi også kanskje ta med en del om elever med lærevansker 7. Forslag til undervisningsopplegg (etter hvert) 8. Beskrivelse av gjennomføring og tanker i etterkant (etter hvert) 9. Drøfting av muligheten for å utnytte moderne (og tradisjonelle) læringsareal på nye måter. (til slutt)
 * (Cathrine) **
 * (Elisabeth) **
 * (Vibeke) **
 * (Tanya) **

(Hargreaves (1996) og Jackson (1968) kan virke som kilder vi kan undersøke),