Begrunnelse

(Kilde: Lærende miljøer, DEL, Danmarkserhvervspædgogiske læreruddannelse, reform 2000, Forfattere: Ambrosia Hansen, DEL, Charlotte Junggren Have, købmandskole, Aabenraa Business Collag, Niels Henrik Helms, DEL, Susanne Tellerup, DEL)
 * Danmarks yrkesskoler og deres nye reform i 2000**

Kontaktlærer, fjernveileder og teamdeltager. Dette er alle forholdsvis nye navn som brukes i steden for den tradisjonelle tittelen,lærer, i skolen. De nye tittlene sier litt mer om hva slags roller en lærer kan ha. I den åpne skoleløsningen er dette kjente begrep. Den tradisjonellt oppbygde skolen med klassrom, kateter og adskilte rom gir et signal om at læreren skal undervise på en tradisjonell måte hvor læreren har fullt ansvar for hva som skal læres. Den åpne skolen setter fokus på læringsmiljøet. Utdannelssystemet flytter seg fra å sette fokus på undervisning til en læringssenter tankegang. At man tenker læring isteden for undervisning. Det er viktig for elevene å føle seg trygge i læringsmiljøet og det er viktig at elevene også innvolveres i hvordan læringsmiløet skal utformes slik at elvene føler at det er deres miljø, det gjør at de opplever dem som attraktive og meningsfulle. Læringsrommene bør designes slik at den enkelte elev kan:


 * bruke forskjellige læringsstiler og -strattegier
 * Lære i overenstemmelse med egen læringsstil
 * Selv sette læringstempoet

Det betyr med andre ord at læringsmiljøet skal romme muligheter for at elevene kan lære:


 * Ved å gjøre ting og gjøre ting på forskjellige måter
 * Ved å lytte
 * Ved å observere
 * Ved å lese
 * Ved å tenke
 * Ved å snakke

Min mening er at det er viktig at de forskjellige praktiske verkstedene er mest mulig lik den virkelige verden og det er viktig å bruke de ressurser i nærområdet rundt skolen.

Min datter er elev ved Elvebakken VGS i Oso. Et eksempel fra Elvebakken er fra interiør linjen hvor elevene dekorerer fellesarealer til alle høytidene i året. Elevene får oppdrag som presenteres for kunden, feks. Rektor på skolen. Hvis hun godtar prosjektet kan oppdraget gjennomføres. Eleven må gjennom mange prosesser på denne måten, planlegging, innkjøp av materialer, forholde seg til et budsjett og i tillegg må de ha satt seg inn i interiørfaget slik at de kan gjennomføre oppgaven på en tilnærmet proffesjonell måte. Elvebakken VGS regnes som en åpen skole, på mange måter lik den åpne yrkesskolen i Danmark.

I Danmarks yrkesskoler er det lagt vekt på at elevene er selvstendig, at de tar ansvar for egen læring, men at det er skolens ansvar å legge til rette for læring. Lokalene i skolen er laget slik at det er mulig for den individuelle elev å få mest utbytte av læringen. Det er også mulig å jobbe utenfor skolen, hjemme eller på en arbeidsplass som er godkjent for praksis. IKT brukes til kommunikasjon mellom lærere og elever. Det er lagt opp til 24t åpen skole og elevene kan jobbe i sitt eget tempo når det passer for dem. Den danske skolen skiller ikke mellom teori og praksis, men disse fagene går naturlig inn i hverandre noe mange skoler her i Norge strever med. Da tenker jeg på faglærerne som har vanskelig for å samarbeide på tvers av fag. Problemer med elever som er teoretisk svake får et naturlig forhold til teorien hvis den blir en naturlig del av det praktiske faget.

Jeg vil nevne noe om elevenes forrutsetninger for å lære og da vil jeg nevne noe om miljømessige ellementer som lys, lyd, temperatur og innredning (Rita Dunn, LÆRINGSSTILER, grunnbok i Dunn og Dunns læringsstilmodell, 1998, 5.utgave.) 4 sentrale elementer:
 * Fysiske forhold**
 * (**Kilde: Rita Dunn, LÆRINGSSTILER, grunnbok i Dunn og Dunns læringsstilmodell, 1998, 5.utgave.)
 * Lærer eleven best med bakgrunnslyd eller i stillhet?
 * Lærer eleven best isterkt lys eller i dempet lys?
 * Lærer eleven best når det er varmt eler når det er kjølig?
 * Lærer elevenbest ved pulter/bord eller på en sofa, en seng, i en lenestol eller på gulvet?

Elever har ulike reaksjoner på miljømessige stimuli i en læringssituasjon. Det er forsket på de ulike ellementene for det fysiske læremiljøet og det viser seg å ha en god del betydning for læringen. Eleven presterer bedre når de får det som passer best for dem. En forrutsetning er at eleven blir kjent med hva som er best. Fremtidens undervisning er i følge reformen både modulisitert, differansiert og fleksibel. Det endrer rollen mellom lærer og eleven. Begreper som ansvar for egen læring og faglig selvutvikling er noe man ønsker.

Det viser seg at det er vanskelig å få elevene til å ta ansvar for egen læring og det er vanskelig å få samarbeide mellom lærere til å fungere. Elever trenger tydelige mål rammer og tilbakemeldinger. Lærere på en skole kan være fra forskjellige innarbeidede strukturer på forskjellige skoler. Stadig nye reformer, nye lærerroller. Teamarbeidet er for mange lærere en tung prosess og det krever at man må tenke nytt og sammen med andre. Det kan være et dårlig signal til eleven fordi lærere bør være et eksempel ovenfor elevene. Hvis lærere ikke kan samarbeide hvordan skal da elevene lære det?
 * DEL 2002**
 * (** kilde: __[]__ Andre måder å lære på, 2002. s.27-s.33)

Den Amerikanske kognetitionsforsker Hovard Gardner har en teori om De syv intelligenser som beskrives slik:
 * Læringsstil og intelligenser, (**kilde:( __[]__ Andre måder å lære på, 2002. s.13-s.14)
 * Språklig inteligens: Evnen til å bruke ord effetivt både muntelig og skriftelig. Å bruke språket til å huske informasjon, til å informere, tilå overbevise andre og tl å snakke om språket. (Som en forfatter, journalist eller politiker)
 * Logisk-matematisk intelligens: Evnen til å bruke tall effektivt og til å ressonere og systematisere. Oppfatte logiske mønstre og forhold. (Som en vitenskapsmann/kvinne, matematiker eller en revisor)
 * Spatial inteligens: Evnen til å oppfatte den visuellt-rommelige verden nøyaktig og feks. Evnen til å lage en arbeidstegning til en tredimensjonalnstrktur, feks. Et hus.Denne intelligensen involverer ølsomhet for farger, linjer og form. (Som en jeger, arkitekt eller kunstner.
 * Kropps-kinetiskintelligens: Evnen til å bruke kroppen til å utrykke ideer og følelser som en skuespiller eller ferdighet til å bruke hendene til å produsere ting. (Som en atlet,håndverker eller kirurg)
 * Musikalsk intelligens: Evnen til å oppfatte og utrykke musikalitet. Følsomhet for ytme, tone eller melodi. (Som en komponist eller musiker.)
 * Interpersonel inteligens: Evnen til å oppfatte og sille sinnsstemninger og følelse hos andre mennesker, samt evnen til å reagere effektivt på slike signaler.
 * Intrapersonel inteigens: Evnen til å ha et nøyaktig billede av seg selv med styrke og begrensninger, samt evnen til å være disiplinert og føle seg verdt noe.

Alle disse intelligensene bor i menneske i større eller mindre grad. Man kan ut fra disse kartlegge eleven og lære eleven til å utvikle de sider som trenger å styrkes. Når lærere og elever samarbeider om å utvikle et generelt kjennskap til læreprosesser vil denne teorien være et godt fundament å ta utgangspunkt fra.

Det tradisjonelle klasserommet og de vellkjente lærer og elev rollene er ikke alltid forberedt på å tenke i nye baner. Derimot viser erfaringer at de åpne læringsmiljøene og IT gir mange muligheter for å undersøtte individuelle læreprosesser og elevenes mulighet for selvutfoldelse og ansvar.

Slik jeg ser det kan det åpne læringsmiljøet være det ideelle for yrkesfag. Det er mer likt virkeligheten, forrutsett at rommene er lagt til rette for de ulike yrkesfagene. Det krever et samarbeid med de som bygger skolen og de som skal bruke den. Det må være slik at man kan tilpasse læring og rom. Eksempler på dette er ved å ha løse vegger, lett flyttbare møbler. Rom eller verksteder som er identiske med virkeligheten. Lage liksom rom med hjelp av veggplakater eller projektsjere bilder som er rellevante for læringen.

Det handler mye om å modernisere undervisningen og det er en vanskelig og tung prosess hvis vi ikke kan bli enige. Læringsstiler er et sentralt tema og det er lettere å gjennomføre disse hvis det fysiske miljøet er lagt til rette for det. De færreste elever klarer å jobbe selvstendig uten hjelp fra læreren. Det krever at lærere må utvikle en bred vifte av tsøttende verktøyer og strukturer og skape det rommet og de rammene for de forskjellige elevaktivitetene. Elever og lærere er like forskjellig og individuelle som de er mange og det er en stor utfordring og legge til rette det fysiske og psykiske miljøet. I den tradisjonelle måten å tenke miljø i skolen har det vært fokus på inneluft, farge på veggene, grønne planter og kosetime. Idag fokuserer man mere på det sosiale klimaet, omgangsformene og fleksible regler for opphold og bruk av faseliteter. Det er det samme som skjer i arbeidslivet, man er mer opptatt av det «psykiske arbeidsmiljø»

Jeg vil også nevne Peter Honey og Alan Mumford har med afsæth i Kolbs teorier og etter en rekke empiriske studier identifisert fire forskjellige måter å lære på :
 * Læringsstiler, (**Kilde: ( __[]__ Andre måder å lære på, 2002. s.9-12)
 * **Aktivisten** : Aktivisten liker å være i sentrum av aktivitetene. Han er åpen for alt nytt og tar gjerne en risiko, og tenker ikke over konsekvensene før etterpå. Han kjeder seg fort når det handler om å innarbeide rutiner.
 * **Reflektoren** : Reflektoren vil helst være på avstand av begivenhetene og iakkta andre. Han liker å samle inn opplysninger og data og overveie forskjellige synsvinkler og konsekvenser. Hans filosofi er å være nøye og grundig. Tenker igjennom alle detaljer og lytter til andre før han gjør noe.
 * **Teoristen** : Teoristen er opptatt av grundprinsipper,modeller, teorier og systemer. Det handler om å få detaljer til å passe sammen i sammenhengende skjemaer og strukturer. Han tenkerlogisk og rasjonelt og arbeider gjerne alene. Stiller mange spørsmål, nettopp for å få tingene til å henge sammen.
 * **Pragmatikeren** : Pragmatikeren har ikke tålmodighet til usystematiske og åpne diskusjoner, men vil gjerne prøve teorier og teknikker i praksis. Han foretrekker at det skal være selvopplevd. Det han arbeider med kal kune brkes til noe. Leter ofte etter bedre måter å gjøre ting på.

Forklaringer:

DEL: Danmarkserhvervspædgogiske læreruddannelse VGS: Videregåede skole