Forprosjekt


 * Oppgave 7**toc

=**Yrkespedagogisk endrings- og utviklingsarbeid. Forprosjekt**= Gruppe: ”Små rom – store muligheter” Cathrine Sæbøe, Tanya Kuiters, Vibeke Lislerud, Elisabeth Kristina Svanqvist
 * PPU klasse E**

TEMA-VALG
Det fysiske læringsmiljøet Begrunnelse: Vi har alle opplevd det tradisjonelle klasserommets begrensninger i forhold til å skape motiverende undervisningssituasjoner. I de fleste skolebygg er klasserommets fysiske utforming og den faglige og sosiale bruken av det mer eller mindre uendret siden vanlig allmennskole ble innført på 1800-tallet. I de senere år har det dukket opp en rekke nye skoler som er utformet som baseskoler med ulike former for åpne læringsareal. Dette har møtt mye motstand og debatt i skolemiljøer og i media. Vi mener de moderne skolene er bedre tilpasset det yrkesdidaktiske arbeidet, og til å forberede elevene for det moderne arbeidslivet. Vi vil ta utgangspunkt i situasjonen på Bjørnholt skole som er ny baseskole med ulike typer læringsareal.

MÅL FOR OPPGAVEN
Kjernen i vårt endrings-og utviklingsarbeid er å finne måter å endre vår måte å bruke eksisterende læringsareal på gjennom konkrete eksempler. For å finne nye muligheter og faglig begrunnelse vil vi undersøke litteratur og se på utvikling fra klasseromsskole til baseskole og bruk av åpne læringsareal.

PROBLEMSTILLING/FORMULERING
Hvordan er det mulig å tilpasse det yrkesdidaktiske læringsarbeidet til moderne, åpne læringsareal?

HER OG NÅ-SITUASJON
· Elever har ulike læringsstiler som påvirker hva slags rom de foretrekker å jobbe i. Noen har behov for mer ro, noen har behov for å bevege seg mens de jobber og andre igjen jobber bedre når de kan spille på andre elever. · Lærere bruker forskjellige undervisningsmetoder, uten at det taes hensyn til hva slags rom de skal bruke. · Bruk av IKT (pc og mac). Stadig flere lærere opplever frustrasjon med elevenes utenomfaglige bruk av IKT i skoletiden. Åpne undervisningsareal og friere undervisningsopplegg gjør dette vanskeligere å kontrollere. · Noen savner et fysisk skille mellom teori og praksis, som et verksted. På denne måten ville det være klarere hva som forventes av aktivitet i ulike rom. · Rom som er tilrettelagt for spesielle læringsaktiviteter blir brukt til vanlig fellesfagsundervisning pga mangel på undervisningsareal. · Både elever og lærere føler tilhørighet i de rommene de er mest, gjør det ”til sitt” og de aktivitetene (øvingspost i HS) rommet er tiltenkt for blir presset ut. Dette fører til irritasjon for både de som ikke får gjennomført praktiske øvelser slik de har tenkt, og de som bruker rommet til vanlig som opplever at andre tar seg til rette i deres rom. · Åpne læringsareal. For noen elever fungerer disse utmerket fordi de kan velge under hvilke forhold de vil jobbe. Det gjør det lettere å ta flere pauser og være fysiske. Det gjør det også mulig å velge om man vil jobbe i en stor gruppe med høyere lydnivå eller trekke seg tilbake til et roligere område for å jobbe konsentrert. · Svakere elever takler dette ganske dårlig. Uten klare retningslinjer på hvor man skal sitte og hva man skal gjøre på sin plass, er det flere elever som mister fokus. Et annet aspekt er at behovet for areal der man kan gi beskjeder, formidle og ha gruppediskusjoner, forsvinner ikke med mer moderne undervisningsformer.

ØNSKET SITUASJON
· Skolen bør være et sted der elevene skal forberedes til yrkeslivets metoder og arbeidsformer. Dette innebærer mer fleksible arbeidsformer og bruk av arealer. · Moderne yrkesliv krever at man kan innhente kunnskap om mange ulike temaer, og yrkesfagopplæringen krever at elevene selv er i stand til å finne ut hvilke kunnskaper og ferdigheter de trenger for å løse et problem. Dette fordrer ulike typer læringsarealer. · Skolen skal være et sted der elevene føler seg hjemme og føler en tilhørighet og et ansvar for sine medelever og omgivelser. · Bruke læringsarealer på en måte som gjør at enkeltelever får mest mulig ut av prosjektarbeid som arbeidsform. Dette gjør at ulike elever og elevgrupper jobber på forskjellige måter og i forskjellige arealer. · Dette fordrer at lærerne er i stand til å nyttiggjøre seg av ulike arealer og administrere elevenes prosjektarbeid på en hensiktsmessig måte. Vi ønsker å finne strategier for å tilpasse ulike læringsarealer (åpne, lukkede, små og store) til moderne undervisning. Vi ønsker å opparbeide metoder vi kan bruke til ulike typer undervisning og fysiske rammer. Vi ønsker også å finne konkrete måter å gjøre dette på slik at man kan overbevise lærere på skoler med mer tradisjonelle metoder, og gjøre lærere i stand til å takle overgangen til mer moderne undervisningsbygg og undervisningsformer. I et større perspektiv kan vår rapport være til hjelp for arkitekter og planleggere som skal utvikle nye skoler og undervisningsareal.

ENDRINGSBEHOV
Vi ser et behov for å utvikle vår kunnskap om fysiske læringsarealer fordi tradisjonelle klasserom ikke alltid fungerer like godt i forhold til moderne former for undervisning. Det er også et behov for å endre fastlåste vaner og mønstre for hvordan undervisningsarealer brukes – både i tradisjonelle og nye arealer. Vi ser et potensiale for å utnytte tradisjonelle rom bedre og ta i bruk nye arealer på en mer hensiktsmessig måte.

KONTAKTER:
Vi har kontakter med ulike avdelinger på Bjørnholt. Vi har i forbindelse med oppgaven vært i kontakt med Elvebakken og MK på Sogn som skal flytte til ny, spesialbygget skole på Helsfyr. Vi har ikke inngått noe formelt samarbeid med disse på dette tidspunktet.

SKISSE FOR OPPGAVEN/PLAN
Forutsetninger og rammer En av gruppemedlemmene er i lærerarbeid, men tre er det ikke. Vi vil derfor utforme undervisningsopplegg, men ikke gjennomføre og evaluere disse fordi det vil bli vanskelig å sammenligne. Vi er fra 3 ulike programfag, Helse- og sosial, Design og håndverk og Media og kommunikasjon. Vi ser det som en ressurs at vi er fra ulike fag med ulike forutsetninger fordi det gir økt innsikt. Vi har opprettet en Wiki som vi kan bruke som arbeidsforum når vi ikke jobber sammen fysisk. Vi har etablert et godt samarbeid i gruppa, både faglig og sosialt. Vi ser viktigheten av å støtte hverandre og ta ansvar, og har ikke sett nødvendigheten i å innføre noen spesifikke sanksjoner. Fordi vi nå kjenner hverandre såpass godt, ville det oppleves som kunstig.

Plan
13., 15. og 16. 01. || Samling fred. og lørd. || Levere forprosjekt || 29.01. || Samling fred. || Studere litteratur og info || 12.02. og 13.02. || Samling fred. og lørd. || Drøfte og utarbeide eksempler på undervisningsplaner. || 12.03. 13.03. || Samling fred. og lørd. || Skrive ferdig. Dokumentasjon av utviklingsarbeidet. || 26.03. || Samling fred. || Innlevering Forberede fremlegg || 09.04. || Samling fredag || Presentasjon av utviklingsarbeid ||
 * 14.11. ||  || Start yrkesdidaktisk utviklingsarbeid ||
 * Uke 2
 * Uke 3 ||  || Samle litteratur og info ||
 * Uke 4
 * Uke 5 ||  || Besøke skoler og intervjue lærere ||
 * Uke 6
 * Uke 7 ||  || Videreutvikle tekst ||
 * Uke 8 || Vinterferie ||  ||
 * Uke 9 ||  || Videreutvikle tekst ||
 * Uke 10
 * Uke 11 ||  || Redigere ||
 * Uke 12
 * Uke 14

Litteratur:
Se wiki

Besøk:
Bjørnholt Skole Den nye skolen på Helsfyr Elvebakken Skaffe referat fra seminaret til ST på Bjørnholt. Bakgrunnslitteratur/info, for eksempel arkitektene.