Problemstilling

toc =Problemstilling UNDER UTVIKLING=

Mail til Ingeborg: Hei Jeg har tenkt en stund i forhold til tema til denne oppgaven, og det jeg veldig gjerne kunne tenke meg å skrive om er den fysiske utformingen av undervisningsarealene. Innholdet i oppgaven tenker jeg kan være utviklingen fra klasserom til baserom og åpne læringsareal, fordeler og ulemper ved dette, hva vi kan lære av organisering i Montessori-skolen (Reggio Emilia), hvordan skape arealer som er tilpasset yrkesutdanning, arkitekturens og designens rolle og hvilke muligheter som ligger for tilrettelegging fra dag til dag, time til time. Jeg vet ikke om dette kunne tenkes å være innenfor et utviklingsarbeid som denne oppgaven tar sikte på, og om det eventuelt kan gå innunder "klasserom uten vegger". Håper dette er noe jeg kunne skrive om for det har jeg et stort engasjement for. Mvh, Elisabeth Svanqvist

Svar fra Ingeborg: Hei Elisabeth! Takk for forslaget ditt. Hvordan vi tenker rom og hvordan vi organiserer læring i rom og utdanningsinstitusjoner er viktig. Jeg setter opp forslaget ditt på lista for aktuelle temaer. Klasserom uten vegger kan gå inn....hvis en tenker stort. Før du velger tema tenk igjennom følgende: Et krav til denne oppgaven er at utviklingsarbeidet skal være et endringsarbeid knyttet opp til temaet for eksempel "rom". Oppgaven skal mer enn skrives, temaet skal berøre det yrkesdidaktiske arbeidet som lærer. Hilsen Ingeborg

16.01.10

Ny formulering:
Det har i flere år vært forsøkt å modernisere den norske skolens fysiske utforming med for eksempel åpne læringsareal og baseskoler. Bakgrunnen er å tilpasse undervisningen til enkeltelevers individuelle læreforutsetninger (læringsstiler), til ulike typer læringsarbeid, og til sosiale omgangsformer (?). Blant annet er det mye tankegods i Montessori-skolens filosofi om hvordan det fysiske miljøet bør tilpasses læringsarbeidet. I Norge har det i de senere år vært mye debatt om hvorvidt åpne læringsarealer og baseskoler fungerer som de er tenkt. Flere lærere er motstandere av konseptet, noen skoler har regelrett blitt bygget om fra baseskoler til tradisjonelle klasserom (Ajer vgs på Hamar?). Vi mener de moderne skolebyggene er bedre tilpasset moderne læring, men at mye av problemet ligger i lærernes kunnskap, erfaringer og holdninger. Vi ønsker derfor å finne metoder for hvordan moderne læringsareal kan utnyttes bedre og hvordan læreren kan tilpasse sin undervisning til disse nye arealene. Vi mener dette handler om lærerens holdninger, men også om å ha et sett med verktøy, metoder eller strategier som læreren kan ta i bruk. Videre er håpet at dette vil kunne føres tilbake til tradisjonelle klasseromskoler.

05.02.10

Endelig PROBLEMSTILLING
Hvordan kan vi tilpasse det yrkesdidaktiske læringsarbeidet til moderne, åpne læringsareal i prosjektbasert undervisning?

08.02.10

Problemstilling fra Ingeborg
"Hvordan er det mulig å tilpasse det yrkesdidaktiske læringsarbeid til moderne åpne læringsarbeid?"

Min motivasjon for prosjektet Helt siden jeg begynte på PPU har jeg vært spesielt interessert i betydning av læringsarealenes utforming og organisering for elevenes læring og trivsel. Jeg jobber på Bjørnholt Skole, og det å bruke denne bygningen har vært både morsom og utfordrende. I tillegg har jeg min utdanning og tidligere arbeidserfaring fra industridesign, og jeg jobbet da spesielt med utemiljøer for barn og unge. Jeg har vurdert å ta en doktorgrad i industridesign en gang i fremtiden, og da kunne jeg godt tenke meg å studere barn og unges læringsareal. På en måte kan man si dette prosjektet var et slags didaktisk mini-pilotprosjekt. I etterkant av dette prosjektet ser jeg at dette er et felt det er mye ugjort, og som jeg kunne tenke meg å studere videre. Uansett vil jeg fortsette å jobbe med å teste ut og endre bruken av de fysiske rommene på Bjørnholt. Arbeidet med research Vi bestemte oss tidlig for å begynne med litteraturstudier og å nøste opp i debatten som hadde gått i media rundt baseskoler. Mye av det som var skrevet var enten design- eller arkitekturreportasjer fra nye skoler der alt ble fremstilt med positivt fortegn, eller reportasjer og kronikker fra skoler der de enten hadde valgt bort en baseskole-løsning ved bygging av ny skole, eller nye baseskoler der lærerne var misfornøyd med støy og rot. Det ble uansett klart at dette er en svært polarisert debatt. Leting etter relevant pedagogisk og didaktisk stoff var en utfordring. Vi bestemte oss for å se på Montessori-skoler siden de har en bevisst strategi rundt det fysiske rom. Ellers lette vi mye i blinde. Det var selvsagt ikke vanskelig å finne stoff om fysiske læringsareal og organisering av disse som ga oss retning og hjalp oss å begrunne prosjektet, men lite som gikk i dybden. Vi burde antageligvis ha beveget oss mer over i generell kognitiv psykologi, men tiden strakk i til. Vi fant også tidlig ut at vi måtte gjøre et studie blant elevene på Bjørnholt der vi skulle gjennomføre vårt utviklingsarbeid. Dette var det minst utfordrende siden elevene var der, og jeg visste at de var opptatt av sine læringsareal. Vi brukte en del tid på å utforme spørsmålene og å organisere selve undersøkelsen, og denne delen gikk fint. Planlegging og gjennomføring av endringsarbeid Vi måtte gjøre utviklingsarbeidet på Bjørnholt siden jeg var den eneste som jobber som lærer i gruppa. Dette førte til at størstedelen av den praktiske planleggingen, gjennomføringen og analysen falt på meg. De andre var selvsagt med å planlegge og analysere, og Tanya hadde mulighet til å være til stede under gjennomføringen, men de andre har ikke like god kjennskap til våre rutiner og arbeidsmåter, så det var mest hensiktsmessig at jeg tok hovedansvaret her. Ideelt sett skulle vi ha gjennomført det tidligere og over flere økter, men det lot seg rett og slett ikke gjøre på grunn av vinterferie, utplassering i prosjekt til fordypning og andre prosjekter som gjorde at undervisningen var låst over en 4-ukersperiode og ikke mulig å inkorporere i det vi ønsket å gjennomføre. Prosjektet vårt ble dermed ganske intensivt mot slutten. Gruppesamarbeid Gruppa med Vibeke, Tanya og Cathrine var en veldig trivelig gruppe å samarbeide med, men vi fikk en del problemer. Først brukte vi lang tid på å forstå hva et endrings- og utviklingsarbeid innebar. Jeg hadde ikke gjort noe lignende, og det at man ikke bare skal studere funn, men faktisk forsøke å endre en praksis var rett og slett vanskelig å forstå rekkevidden av. Jeg tror innføringen i prosjektet kunne vært gjort mer hensiktsmessig ved å hatt en fredagssamling der vi kunne jobbet med å sette oss inn i noen tidligere utviklingsprosjekter som har blitt gjort ved Hiak eller andre institusjoner. Vibeke var den som kanskje hadde mest erfaring fra lignende prosjekter, og hadde en konstruktiv tilnærming som hjalp oss å komme inn i prosjektet. Ellers hadde vi ulike forutsetninger som gjorde at arbeidet til tider var vanskelig. Vibeke og jeg har en god del akademisk erfaring, mens Cathrine og Tanya er mer praktisk anlagt. På grunn av at jeg måtte organisere og skrive om mye av den praktiske gjennomføringen, og fordi Vibeke jobbet mye med oppgavens struktur og form, falt en del av den teoretiske skrivingen på Tanya og Cathrine. Noe av det første vi gjorde var å opprette en Wiki for prosjektet og sørge for at alle fikk innføring i bruken av denne. Det var svært verdifullt og en kjemperessurs å ha alt liggende på nett, alt fra detaljerte litteraturkilder og internettlinker til referater fra møter og veiledningssamtaler. Vi brukte wikien som en database, ikke som et forum. Vi bor alle fire innen en times kjøretur fra Oslo, og når vi ikke hadde samling på Hiak, hadde vi fredagsmøter i en fast sofagruppe på biblioteket på HiO i Pilestredet. Disse møtene var gode, om ikke veldig effektive. Vi brukte mye tid på å drøfte problemstilling, retning på prosjektet osv. Videre ble prosjektet rammet av en del uforutsette begivenheter som vi ikke hadde makt over. Cathrine hadde i løpet av prosjektet en krise i familien med alvorlig sykdom, og mot slutten også dødsfall, som gjorde at hun ikke var til stede den siste tiden og fikk bare levert utkast av sin del som vi måtte bearbeide. Mot slutten av prosjektet måtte Vibeke og jeg ”redde” mye av den teoretiske delen, og det var en del teori vi ikke fikk dekket. Dette arbeidet tok likevel veldig mye tid, både til redigering av tekst og i forhold til å få klarhet i detaljer som kildehenvisninger og formatering som Vibeke og Tanya ikke har like mye erfaring med. Heldigvis hadde vi wikien som var en stor ressurs og der store deler av materialet vårt lå tilgjengelig for alle. Det er vanskelig å se hvordan vi kunne gjort det annerledes i etterkant. Vi så tidlig at arbeidsfordelingen burde vært annerledes, men det måtte nesten bli som det ble.
 * Reflesjonsrapport - Elisabeth Kristina Svanqvist **
 * Endrings- og utviklingsarbeid oppg. 7 ”Å lære i rom” **